In articol:
- Sfântul Andrei 2021. Tradiții și obiceiuri
- Sfântul Andrei a adus creștinismul în Dobrogea
- Unde este peștera Sfântului Andrei
- VIDEO- Cu gândul la rugăciune, nu la cadouri
Sfântul Andrei 2020. Sfântul Apostol Andrei a fost înscris în calendarul Bisericii Ortodoxe Române cu cruce roşie încă din 1995, iar în 1997 Sfântul Sinod al Bisericii Ortodoxe Române l-a proclamat pe Sfântul Andrei Ocrotitorul României.
Sfântul Andrei 2021. Tradiții și obiceiuri
Ajunul sărbătorii de Sfântul Andrei este asociat cu obiceiuri și superstiții legate de apariția strigoilor, farmece, ghicirea ursitului și a vremii. Noaptea Sfântului Andrei este marcată de unele obiceiuri, tradiţii și superstiţii de sorginte precreştină.
În noaptea de Sfântul Andrei, se spune că hotarul dintre cele văzute şi cele nevăzute dispare, iar momentul este propice pentru unele practici de prospectare a viitorului.
Citeste si: Tradiții și obiceiuri de Sfântul Andrei. De ce se pune grâu la încolțit în această zi
Începând de la Sfântul Andrei și până la Crăciun, femeile nu mai ţes şi nici nu mai torc, ca să nu stârnească mânia Maicii Domnului.
De sfântul Andrei nu se piaptănă şi nu se coase şi, de asemenea, de Sfântul Andrei nu se dă împrumut ori în dar căci vei păgubi.
Citeste si: Loredana Groza a reacționat public după ce a văzut cu cine e Iulia Vântur în vacanță- wowbiz.ro
În multe locuri, gospodinele atârnă de Sfântul Andrei cununi de usturoi ori ung porţile, uşile şi geamurile, dar şi coteţele animalelor, cu usturoi zdrobit pentru a preveni pătrunderea duhurilor rele. Usturoiul va fi folosit de-a lungul anului ca tratament pentru diverse boli, ca mijloc de protecţie faţă de duhurile malefice.
Sfântul Andrei 2020. Ca mijloace de protecţie faţă de strigoi se mai folosesc firimituri de pâine împrăştiate în curte- pentru ca duhurile să nu intre în casă după mâncare- şi candele aprinse lângă icoane.
În noaptea Sfântului Andrei, oamenii aduc în casă crenguţe de vişin, le pun în apă şi, dacă înfloresc până la Crăciun, vor avea un an bogat. Un alt mijloc este semănarea de grâu în mici vase sau folosirea a 12 cepe (pentru cele 12 luni ale anului) lăsate în pod până la Crăciun- cele stricate sunt semn de lună ploioasă, cele încolţite sunt semn de bogăţie.
Citeste si: Cea mai puternică rugăciune de Sfântul Andrei
Sfântul Andrei 2021
Sfântul Andrei a adus creștinismul în Dobrogea
În enumerările apostolilor, Sfântul Andrei este menţionat mereu între primii patru. Tradiţia Bisericii arată că, după Înălţarea lui Hristos la cer şi după Cincizecime, apostolii au tras la sorţi şi au mers în toată lumea pentru propovăduire.
Acestui Întâi chemat, Sfântului Andrei, i-au căzut sorţii să meargă în Bitinia, Bizantia, Tracia şi Macedonia, cu ţinuturile din jurul Mării Negre, până la Dunăre şi Sciţia (adică Dobrogea noastră) şi până în Crimeea.
După ce a predicat în cetăţile din Sciţia Minor, locuite de greci, romani, geto-daci, s-a îndreptat spre Sud, ajungând în ţinuturile greceşti, unde pe mulţi păgâni şi închinători la idoli i-a adus la dreapta credinţă şi la cunoaşterea lui Hristos.
Ajungând în oraşul Patras, a murit ca martir, fiind răstignit pe o cruce în formă de X, numită „Crucea Sfântului Andrei”
Unde este peștera Sfântului Andrei
Locul în care tradiţia populară românescă susţine că a trăit şi a creştinat Sfântul Apostol Andrei este cunoscut astăzi sub numele de Peştera Sfântului Andrei, situat în apropierea localităţii Ion Corvin din judeţul Constanţa. Peştera se găseşte la mai puţin de doi kilometri de “Cişmeaua Mihai Eminescu” şi la aproximativ patru kilometri de şoseaua Constanţa- Ostrov, fiind clasată ca monument istoric.
În timpul stăpânirii otomane, peştera a fost uitată, prin 1943 a fost redescoperită de preotul Constantin Lembrău, împreună cu avocatul Ion Dinu, pentru ca în 1944 peştera să fie resfinţită şi redată cultului, prin construirea unei turle şi a unui zid de protecţie. A căzut în uitare până după 1989, când s-au reînceput lucrările de dezvoltare a ansamblului monahal, care continuă şi în prezent.