Beciuri lungi de zeci de metri, inalte, la al caror capat era greu de ajuns. Legendele urbane vorbesc despre o retea de tuneluri secrete, iar dovezi ale vietii „subterane” apar uneori cand se mai fac constructii sau reabilitari.
"Pana la Mica Unire, este posibil ca beciurile sa fi fost folosite cu dublu scop. Pentru ca pe atunci marfurile erau impozitate in doua puncte, se poate sa fi fost folosite pentru ascunderea acestora.
Cu siguranta, lumea avea tot interesul sa ascunda. Si, pana la urma, contrabanda poate era si incurajata. Mai venea un negustor, se ridica nivelul economic. Este posibil sa fi existat un astfel de beci chiar si sub Vama. Contrabanda s-a facut inainte de Mica Unire, cand se folosea alfabetul chirilic, si, chiar daca ar fi in Arhive adrese sau sesizari pe aceasta tema, ar fi scrise in chirilica si este greu de tradus.
Cunosc alfabetul chirilic, dar trebuie sa lucrezi zilnic cu el ca sa nu uiti, este foarte complicat ”, spune Marian Florin Dirdala, inspector superior la Serviciul Judetean Vrancea al Arhivelor Statului, pentru Cancan.ro.
Citeste si: Alimente bogate in B12. Surse de vitamina B12- catena.ro
Citeste si: Loredana Groza a reacționat public după ce a văzut cu cine e Iulia Vântur în vacanță- wowbiz.ro
Citeste si: Cimitirele civilizației umane. Cum au ajuns să fie abandonate pe câmpuri milioane de mașini, avioane, biciclete și chiar tancuri- antena3.ro
"Cred ca beciurile erau folosite in special pentru pastrarea celor necesare unei familii:
in functie de puterea economica, proprietarul decidea daca isi poate face un beci, ce dimensiune va avea si asa mai departe. Depinde, poate era vorba de un comerciant de vinuri, sau de carne si atunci avea nevoie de un spatiu de depozitare mai mare. Pentru ca vorbim de o perioada in care nu existau frigidere. Gheata pentru carciumi, de exemplu, era adusa iarna, probabil de la Dunare, si pastrata in beciuri.
Daca tu, in carciuma, nu aveai vara gheata, iti pierdeai clientii si dadeai faliment. La acea vreme orasul era plin de carciumi ”, mai spune inspectorul Florin Dirdala.
„Tot orasul a fost construit prin astuparea intregii retele de beciuri care au apartinut gospodariilor ridicate in trecut de focsaneni. Langa Comisariat, acolo unde, pe vremuri, era partea de Sud a orasului, erau zeci de beciuri. Am prins perioada demolarilor pe cand eram copil.
si imi aduc aminte ca dupa demolari ramaneau gauri in pamant, in care intram. Nimeni nu a mers pana la capat, copiii mergeau maxim cinci metri prin acele tuneluri si se intorceau cu fel de fel de povesti legate de ceea ce au gasit sau au vazut. Nu mergeau mai mult de cativa metri, le era frica ”, isi aduce aminte Florin Dirdala.
Citeste mai mult aici