România trece la ORA DE VARĂ 2020! Cum trebuie potrivite ceasurile?
ORA DE VARĂ 2020. Când se schimbă ora 2020? Când se trece la ORA DE VARĂ 2020? Schimbarea orei 2020. Ceasurile trebuie date cu o oră înainte!
ORA DE VARĂ 2020. Când se schimbă ora 2020? Când se trece la ORA DE VARĂ 2020? Schimbarea orei 2020. În anul 2020, se trece la ORA DE VARĂ 2020 în ultimul weekend din luna martie, adică în noaptea de sâmbătă spre dumunică, 28- 29 martie 2020. Ceasurile trebuie date cu o oră înainte. Ora 03:00 va deveni ora 04:00. Prin urmare, atunci vom dormi cu o oră mai puțin.
Deși unele persoane au crezut că se renunță la ora de vară 2020, acest lucru nu se va întâmplă în acest an.
În acest context, Parlamentul European susține propunerea privind renunțarea la schimbarea orei de vară din anul 2021. Așadar, 2021 poate fi ultimul an cu o schimbare sezonieră a orei la nivelul Uniunii Europene.
Cu toate acestea, statele membre își păstrează dreptul de a decide asupra fusului orar propriu.
Eurodeputații au votat în favoarea renunțării la practica de ajustare a ceasurilor cu o oră în primăvară și toamnă începând cu 2021.
ora de vara 2020
Țările din Uniunea Europeană care decid să mențină permanent ora de vară vor efectua ultima schimbare în acest sens în ultima duminică din martie a anului 2021.
Statele care preferă să rămână la ora standard (ora de iarnă) își vor putea schimba ora pentru ultima dată în ultima duminică din octombrie 2021.
Acestea sunt principalele prevederi ale proiectului de lege adoptat de eurodeputați cu 410 voturi pentru, 192 împotrivă și 51 de abțineri.
Parlamentul European susține, prin urmare, propunerea Comisiei Europene de renunțare la schimbarea sezonieră a orei. Însă, aceștia au votat pentru amânarea intrării în vigoare pentru 2021 în loc de 2019.
Eurodeputații vor, de asemenea, ca statele membre să se coordoneze în așa fel încât să nu existe impact negativ asupra pieței unice ca urmare a deciziilor de aplicare a orei de vară sau de iarnă pe teritoriul statelor Uniunii Europene.
Textul adoptat reprezintă poziția Parlamentului European pentru negocierile cu miniștrii UE în vederea adoptării formei finale a normelor propuse.
Ca răspuns la inițiative cetățenești, în februarie 2018, PE a cerut Comisiei să evalueze directiva privind schimbarea sezonieră a orei și să facă propuneri de modificare a acesteia dacă este cazul.
În urma acestei evaluări, care a strâns 4.6 milioane de răspunsuri, dintre care 84% s-au pronunțat în favoarea renunțării la schimbările orare, Comisia a făcut propunerea care trebuie acum aprobată de Parlament și Consiliu.
În anul 1980 a existat o primă înțelegere de coordonare a schimbării orei pe teritoriul UE, în vederea asigurării unei abordări armonizate pe piața unică.
La ora actuală, directiva privind dispozițiile referitoare la orarul de vară prevede ca statele membre să treacă la ora de vară în ultima duminică din martie și înapoi la ora standard în ultima duminică din octombrie.
Ora de vară este ora legală adoptată de unele țări sau teritorii pe timpul unei părți a anului, cu începere la o dată din timpul primăverii și până la o dată din timpul toamnei. Ora de vară este de obicei cu o oră înaintea orei oficiale standard, care este de multe ori greșit numită, prin contrast cu ora de vară, ora de iarnă.
Acest sistem are ca scop folosirea din plin, cât mai mult timp, a luminii Soarelui. În lunile de vară, ora este dată înainte pentru ca principalele activități umane să se desfășoare cât mai mult posibil pe lumină naturală; în acest fel se economisește energia electrică necesară iluminatului.
Ideea trecerii la ora exactă de vară ii apartine celebrului om de stiinta Benjamin Franklin si provine din secolul al XVIII-lea. Acesta a studiat modul în care lămpile cu ulei produceau lumină și cât de eficiente erau acestea.
În prezent, ora de vară se aplică în fiecare an, în ultima duminică din martie (ora 03:00 devine 04:00), și ultima duminică din octombrie (ora 04:00 devine 03:00).
Citeste si: Ce sa puneti in geanta de maternitate? Elemente esentiale pentru momentul nasterii- catena.ro
Citeste si: Loredana Groza a reacționat public după ce a văzut cu cine e Iulia Vântur în vacanță- wowbiz.ro
Introducerea orei de vară s-a născut ca o necesitate de război, în timpul primei conflagrații mondiale. Germania și Austro-Ungaria au fost primele țări care au introdus acest sistem, începând cu 30 aprilie 1916, în scopul economisirii rezervelor de cărbune necesare producției de război.
ora de vara 2020
Anunțul oficial în acest sens prevedea că ziua 1 mai 1916 începe la ora 11 a zilei de treizeci aprilie iar ziua de 30 septembrie se va sfârși la o oră după miezul nopții.
Puterile Antantei au adoptat această reglementare un an mai târziu, în 1917. Acest fapt a făcut ca și România să adopte pentru prima dată ora de vară în 1917.
În România, ora de vară a fost introdusă pentru prima dată în 1917, în timpul Primului Război Mondial. Referitor la acest aspect, regina Maria nota în jurnalul său, la 5/18 iulie 1917:
De azi se schimbă ora – se dă înainte, ora șapte e deja ora opt și așa mai departe. A trebuit să o facem pentru că rușii așa procedează, ca să evităm confuziile – motivul e economia la electricitate. La început va pricinui totuși încurcături, fără îndoială.[3]:p. 81
După război s-a renunțat la folosirea orei de vară, aceasta fiind reintrodusă în 1932, din aceleași rațiuni economice. Până în 1939 ora de vară a funcționat în fiecare an, între prima duminică din aprilie (în 1932: 22 mai), ora 00:00 și prima duminică din octombrie, ora 01:00 (ore locale).
Între 1 aprilie 1940, ora 00:00, și 2 noiembrie 1942, ora 03:00, ora de vară a fost în vigoare permanent în România. Din 1943, practica trecerii la ora de vară a fost suspendată.
Ora de vară a fost reintrodusă în România începând cu 1979.
După schimbarea orei din martie, riscurile pentru femeile care au avut avorturi și vor să urmeze fertilizare in vitro sunt semnificative, conform unui studiu publicat în Chronobiology International.
ora de vara 2020
Ratele de avort au fost mult mai mari în cazul femeilor la care transferul embrionilor s-a produs în decursul celor 21 de zile după modificarea orei, comparativ cu femeile care au fost supuse procedurii în restul anului.
Cu toate acestea, nu s-a putut demonstra o legătură între ratele de avort și schimbarea orei din toamnă sau alte momente ale anului si investigatorii susțin că sunt necesare mai multe studii asupra acestei relații de cauzalitate. Cercetările sunt orientate asupra modului în care modificările ritmului circadian pot afecta fertilitatea și reproducerea.
Incidența atacurilor de cord crește cu 25% în ziua de luni ce urmează după trecerea la ora de vară, conform unui studiu din 2014 publicat în revista Open Heart. Numărul total al atacurilor de cord de pe parcursul unei săptămâni nu s-a modificat, doar frecvența a fost mai mare la începutul săptămânii.
Cauza exactă este necunoscută, dar există mai multe teorii. O explicație poate fi faptul că stresul asociat cu serviciul la începutul săptămânii în combinație cu ora pierdută de somn pot avea efecte mai mari asupra persoanelor care sunt deja vulnerabile în ceea ce privește bolile cardiovasculare.
Oamenii care sunt deprivați de somn înregistrează și creșteri în greutate și au un risc mai mare de a dezvolta diabet sau boli cardiovasculare.
Deprivarea de somn poate altera procese din organism precum răspunsul inflamator ce poate contribui la un infarct.
Există anumite variații diurne pentru mai multe funcții cardiovasculare. Dimineața tensiunea arterială, frecvența cardiacă, tonusul vaselor coronare, coagularea au valori mai crescute. Acest fapt determină o nepotrivire între cererea și oferta de oxigen, ceea ce face inima mai vulnerabilă în orele dimineții. Atunci se petrec cele mai multe infarcte și se agravează aritmiile.
Mai mult decât atât, rezultatele sunt semnificative dacă se corelează și cu observațiile asupra trecerii la ora de iarnă. S-a înregistrat o scădere cu 21% în numărul infarctelor, în ziua ce a urmat introducerii orei de iarnă.
Nu doar infarctul poate fi influențat de schimbările orare. Studii prezentate la Întâlnirea anuală a Academiei Americane de Neurologie din 2016 au demonstrat că ratele de accident vascular cerebral sunt cu 8% mai mari, în medie, în cele două zile care urmează schimbării orei – atât vara cât și iarna, comparativ cu cele două săptămâni de dinainte și după.
Categoriile țintă care sunt vulnerabile în aceste perioade sunt bătrânii (cei peste 65 de ani aveau șanse cu 20% mai mari) și bolnavii de cancer (un risc cu 25% mai mare).
Afectarea somnului poate contribui la creșterea tensiunii arteriale și la o afectare a statusului mintal, ambii fiind factori de risc pentru infarct și AVC.
Un studiu din 2012 publicat în Journal of Applied Psychology sugerează că în prima zi de luni după trecerea la ora de vară suntem mai puțin productivi la serviciu.
Cyberloafing este termenul care descrie utilizarea internetului în scop personal, în timp ce angajații pretind ca lucrează. După schimbarea orei, cuvintele cele mai căutate pe Google sunt „Youtube”, „video”, „muzică”, „ESPN”.
Datele arată că angajații privați de somn în acea perioadă nu au un randament bun la serviciu, conform raportuldegarda.ro.
Anumite persoane acuză toamna și primăvara, în preajma schimbării orei sau în jurul solstițiilor, o creștere a frecvenței cefaleei.
În special cefaleea de tip cluster, o afecțiune rară și extrem de dureroasă, apare în special în contextul acestor schimbări sezoniere.
Un studiu publicat în 2016 în Epidemiology a arătat că diagnosticele de depresie sunt mai frecvente în luna care urmează după trecerea la ora de iarnă. Nu s-au observat modificări la trecerea la ora de vară.
Dr. Kumar, unul dintre autori, explică faptul că un impact important asupra stării mintale îl are expunerea la lumina zilei. Petrecerea timpului în natură ziua, plimbările scurte dimineața pot proteja în aceste cazuri.
Adolescenții pierd timp important de somn odată cu trecerea la ora de vară, conform unui studiu publicat în 2015 în Journal of Clinical Sleep Medicine.
ora de vara 2020
Somnolența în timpul zilei, întârziere timpului de reacție, lipsa de atenție sunt aspecte îngriorătoare întâlnite printre adolescenți nu doar în ceea ce privește educația, ci și siguranța la volan.
Mai multe studii au arătat o creștere a incidenței accidentelor rutiere fatale în zilele ce urmează trecerii la ora de vară.
În trecut, când iluminarea caselor reprezenta principala sursă de utilizare a electricități, ajustarea orarului astfel încât lumina naturală să fie folsită maximal avea beneficii asupra consumului de energie.
În prezent, când aparatele de aer condiționat, electrocasnicele și multe alte dispozitive se adaugă cosumului de electricitate schimbarea orei nu se mai justifică.
De exemplu, în Indiana, unde ora de vară a fost introdusă în 2006, s-a observat că oamenii foloseau mai puțină electricitate pentru iluminat, dar această economie era anulată de creșterea utilizării aerului condiționat la începutul serii (ora 6 se simtea ca ora 5, când vara soarele încă are putere și temperatura din case e încă ridicată).
Ora de vară crește și consumul de combustibil, ceea ce aparent se știa încă din anii ’30. O explicație este aceea că activitățile din a doua parte a zilei cresc cât încă este lumină, astfel încât automobilele sunt utilizate mai mult.